Hrvatski ljetopis za kaznene znanosti i praksu
Hrvatski ljetopis za kazneno pravo i praksu objavljuje znanstvene i stručne radove s područja teorije i prakse kaznenog materijalnog, procesnog i izvršnog prava, međunarodnog i europskog kaznenog prava, srodnih znanosti (kriminologije, kriminalistike, penologije, viktimologije) te pomoćnih disciplina (sudske medicine, sudske i socijalne psihologije, sudske psihijatrije).
Hrvatsko udruženje za kaznene znanosti i praksu
Crimina protiv spolnog morala u vrsarskoj pravnoj zbirci: kanonska narav i rimski uzori (idejni temelji u rimskom pravu)
Ovaj članak drugi je dio studije o crimina protiv spolnog morala u vrsarskoj pravnoj zbirci te se nastavlja na članak objavljen u ovom časopisu u vol. 28, broj 1/2021, str. 153–180. Dok je u prethodnom članku naglasak bio na analizi srednjovjekovnih pravnih pravila vrsarske provenijencije o kaznenim djelima protiv spolnog morala, koja su nadahnuta rimskim i kanonskim pravnim uzorima, a odražavaju i mjesne prilike, u ovome se analizira rimsko pravno uređenje nekoliko relevantnih instituta: preljuba, silovanja, incesta, svodništva i prostitucije. Ni smisao ni cilj ovoga članka nije dokazivanje da je vrsarski zakonodavac supstancijalno preuzimao rješenja iz rimskih pravnih izvora, nego raščlambom rimskih pravnih izvora pokazati da su rimski zakonodavci, posebno u postklasično doba, kada je rimsko pravo snažno nadahnuto kršćanskom mišlju i crkvenim naučiteljstvom, pri formulaciji pravnih pravila polazili s istih ili sličnih polazišta. Premda su rimska pravna rješenja i partikularno uređenje vrsarskog zakonodavca različiti i supstancijalno i s obzirom na vremensku i prostornu odrednicu, ali i s obzirom na provenijenciju pravnih poredaka (a time i pravnih rješenja), ona su u svojoj biti analogna. To se posebno ogleda u dobru koje se njima zaštićuje, koje oni, doduše, različito shvaćaju i definiraju, no u praksi i u većini slučajeva ipak mu je u središtu žensko biće. Pristup tome donekle je različit, a u evoluciji od rimskog, preko rimskog i kanonskog, pa do partikularnog srednjovjekovnog prava vrsarske provenijencije može se precizno iščitavati afirmacija ženina subjektiviteta i sve snažnija zaštita njezine svekolike pojavnosti kako u fizičkom tako u spolnom, a napokon i u cjelovitom moralnom smislu.
Copyright (c) 2022 Hrvatski ljetopis za kaznene znanosti i praksu
XXXIV. redovito savjetovanje Hrvatskog udruženja za kaznene znanosti i praksu: Kazneno pravosuđe – izazovi sadašnje regulative i budućeg razvoja
Prikaz konferencije „Tendencije i perspektive prekršajnog prava“
Prisutnost dva svjedoka na pretrazi doma u praksi Vrhovnog suda Republike Hrvatske
Autorica u radu analizira zakonsku odredbu o obaveznoj nazočnosti dva svjedoka na pretrazi doma iz teorijskog i praktičnog aspekta. Prema čl. 254. st. 2. ZKP-a, pretrazi doma moraju prisustvovati dva punoljetna građanina kao svjedoci. Građani kao svjedoci predstavljaju element kontrole nad radom policije, a o njihovoj nazočnosti i iskazu ovisi zakonitost radnje i vjerodostojnost dokaza. Budući da pravilo u široj regiji ima Rusija, slično kao i druge postsovjetske države, autorica se u radu osvrnula na teorijska istraživanja njihove akademske zajednice. U Hrvatskoj do sada nisu provedena empirijska istraživanja o primjeni ove odredbe u praksi. Stoga je autorica analizirala sudsku praksu Vrhovnog suda Republike Hrvatske u dvadesetogodišnjem razdoblju, od 2000. do 2019. godine, kako bi se utvrdila tumačenja i stvarna obilježja primjene pravila o obaveznoj nazočnosti dva svjedoka na pretrazi doma.
Prijevare s PDV-om na razini Europske unije u hrvatskom kaznenom pravu i praksi
Rad se bavi razvojem i prikazom materijalnopravnog okvira za procesuiranje prijevara s PDV-om u europskom i hrvatskom kaznenom pravu te prikazom i analizom rezultata prikupljenih iz prakse u predmetima u kojima su ta djela procesuirana pred hrvatskim pravosudnim tijelima. U prvom dijelu rada analizirani su pojavni oblici prijevara s PDV-om i razvoj njihove inkriminacije kroz donošenje europskih propisa, prije svega Direktive PIF, i njihovu implementaciju u hrvatsko materijalno pravo. U drugom dijelu rada prikazani su podaci iz prakse prikupljeni iz javno dostupnih izvješća USKOK-a i EPPO-a, kao i neposredno od USKOK-a, te je iznesena njihova analiza u svjetlu relevantnosti kaznenih djela prijevare s PDV-om za nacionalni i europski proračun i učinkovitosti kaznenog progona njihovih počinitelja u dosadašnjoj praksi hrvatskih pravosudnih tijela. Poseban naglasak stavljen je na aktualne probleme u mogućnosti optuživanja za ta kaznena djela zbog ograničenja uzrokovanih propustima u implementaciji europskih propisa, kao i na evidentirane probleme u reakciji tijela kaznenog progona na prijetnju nacionalnim i europskim financijskim interesima koju uzrokuju prijevare s PDV-om.
Prikaz sustava slovenskog prekršajnog prava i odluke Ustavnog suda Republike Slovenije koje su znatno utjecale na njegov razvoj
Svrha je ovog rada prikazati osnove sustava slovenskog prekršajnog prava i utjecaj odluka Ustavnog suda Republike Slovenije na razvoj tog prava. Postoji značajna povezanost između prekršajnog prava i niza ustavnih prava i normi u slovenskom sustavu. Ustavni je sud u posljednja dva desetljeća od donošenja novog Zakona o prekršajima iz 2003. više puta značajno utjecao na tumačenje i razvoj slovenskog prekršajnog prava te je prouzročio niz novih pravnih tumačenja i zakonodavnih promjena. Posljedično se prekršajno pravo u slovenskom sustavu pojavljuje kao izrazita ustavnopravna kategorija. Za ilustraciju navedenog, poslije produbljenog prikaza osnova slovenskog prekršajnog prava, uz isticanje otvorenih pravnih pitanja, što je bitno za razumijevanje slovenskog sustava i njegove dinamike, sukladno svrsi ovog rada kao jednoga u nizu članaka različitih autora o razvoju prekršajnog prava na zapadnom Balkanu, bit će detaljnije prikazane odabrane mjerodavne odluke slovenskog Ustavnog suda na području prekršaja u vezi s temeljnim pitanjima svakog poštenog postupka kaznene prirode, npr. u vezi s privilegijem protiv samooptuživanja, zadiranjem u osobnu slobodu (određivanjem zatvora u prekršajnom pravu), pravom na pravni lijek itd. Autor prvi put daje sustavni prikaz cjelokupne ustavne prakse Republike Slovenije u području prekršajnog prava. U zaključnom dijelu bit će analizirana i posebna autorova teorija o ulozi Ustavnog suda u Sloveniji – teorija klatna, prikazana na slučaju prekršajnog prava i odluka Ustavnog suda u vezi s njim.
Subjekti prekršajne odgovornosti u pravu Republike Srbije
Autorka u radu izlaže osnove učenja o subjektima prekršajne odgovornosti u pravu Republike Srbije. Ova materija regulisana je odredbama Zakona o prekršajima iz 2013. Zakon poznaje dve kategorije prekršajno odgovornih subjekata: fizička lica u širem smislu i pravna lica. Odgovornost fizičkih lica je subjektivna i njen je osnov krivica. Krivica se sastoji od tri konstitutivna elementa: uračunljivosti, umišljaja i nehata i svesti o protivpravnosti. Pravna lica sa druge strane odgovaraju po principu objektivne odgovornosti, koja počiva na propuštanju nadzora ili kontrole u slučaju izvedene odgovornosti, odnosno na nedostacima u organizaciji u slučaju autonomne odgovornosti. U radu se daje prikaz osnova i uslova odgovornosti obe kategorije prekršajno odgovornih subjekata. Prikazana su zakonska rešenja, kao i doktrinarni stavovi. Takođe, predstavljene su i odluke sudova iz materije prekršajnog prava, ali i pojedine odluke iz krivičnopravne materije, koje zbog bliskosti ove dve pravne discipline mogu biti od značaja za pravilno razumevanje i tumačenje instituta prekršajnog prava.